![](https://res.cloudinary.com/alma-talent/images/f_auto,q_auto,ar_7:5,c_fill//almatalent-wordpress/ATP_juta_verotus/ATP_juta_verotus.jpg)
Ennakkotietoa: Kunnille tulossa 171 miljoonaa euroa viimevuotista enemmän kiinteistöverotuloja
Suurimpana syynä kiinteistöverotulojen kasvuun on maapohjan veroprosentin alarajan korotus.
Verohallinnon ennakkotietojen perusteella kiinteistöveroja kerätään tänä vuonna kunnille 2,4 miljardia euroa. Kiinteistöveron tuotto nousee noin 171 miljoonaa (+7,7 %) suuremmaksi kuin viime vuonna. Maapohjista kertyvä kiinteistövero kasvaa 20,9 prosenttia (115 miljoonaa euroa) ja rakennuksista kertyvä vero 3,4 prosenttia (57 miljoonaa euroa).
Vuoden 2024 kiinteistövero perustuu
- kiinteistön vuoden 2023 verotusarvoon ja
- kiinteistön sijaintikunnan määräämiin vuoden 2024 kiinteistöveroprosentteihin.
Kiinteistöjen verotusarvot kasvoivat maltillisesti rakennuskustannusten nousun seurauksena
Kiinteistön verotusarvo lasketaan erikseen maapohjalle ja rakennuksille. Maapohjien verotusarvon laskentaperusteet pysyivät vuonna 2024 ennallaan. Sen sijaan rakennusten verotusarvon laskentaperusteet muuttuivat, kun rakennusten jälleenhankinta-arvoja korotettiin 2,1 prosentilla. Muutoksen seurauksena rakennusten verotusarvot nousivat.
- Valtiovarainministeriö antaa vuosittain asetuksen rakennusten jälleenhankinta-arvojen laskentaperusteista. Jälleenhankinta-arvoissa huomioidaan myös rakennuskustannusindeksin vuosittaiset muutokset, mikä selittää nyt tehtyä korotusta, ylitarkastaja Jenna Lempiäinen Verohallinnosta kertoo.
Kaikkiaan kiinteistöjen verotusarvot kasvoivat ennakkotietojen mukaan edellisvuodesta 2,1 % ja olivat yhteensä 277,8 miljardia euroa. Rakennusten osuus verotusarvoista oli 228,4 miljardia euroa (82,2 %) ja maapohjan osuus 49,4 miljardia euroa (17,8 %).
246 kuntaa nosti maapohjien yleistä kiinteistöveroprosenttia
Eduskunta säätää kiinteistöveroprosenteille ala- ja ylärajat, joiden puitteissa kunta määrää veroprosentit. Vuoden 2024 alussa maapohjan yleinen kiinteistöveroprosentti eriytettiin yleisestä kiinteistöveroprosentista ja sen vaihteluvälin alarajaa korotettiin Manner-Suomen kuntien osalta 0,93 prosentista 1,30 prosenttiin. Muutoksen seurauksena 246 kunnassa maapohjan yleisen kiinteistöveroprosentin alarajaa nostettiin edellisestä vuodesta. Vuoteen 2023 verrattuna useammat kunnat nostivat myös muita kiinteistöveroprosenttejaan.
Näissä kunnissa on korkeimmat kiinteistöveroprosentit:
- Maapohjan yleinen kiinteistöveroprosentti: Kaskinen (2,00 %)
- Rakennusten yleinen kiinteistöveroprosentti: Imatra (1,90 %)
- Vakituisen asunnon kiinteistöveroprosentti: Kaskinen (1,00 %)
- Muun asuinrakennuksen kiinteistöveroprosentti: Kaskinen, Vehmaa (2,00 %)
- Yleishyödyllisen yhteisön kiinteistöveroprosentti: Savonlinna (1,43 %)
- Rakentamattoman rakennuspaikan kiinteistöveroprosentti: 28 kuntaa, joilla kiinteistöveroprosentti korkein mahdollinen (6,00 %)
- Voimalaitosrakennuksen kiinteistöveroprosentti: 188 kuntaa, joilla kiinteistöveroprosentti korkein mahdollinen (3,10 %).
Maapohjan osuus kiinteistöveroista kasvoi
Nyt julkaistut tilastot perustuvat kiinteistötietoihin, joiden pohjalta Verohallinto määrää kiinteistöverot vuodelle 2024. Yksityishenkilöiden pitää tarkistaa ja täydentää kiinteistöverotuspäätös 7. toukokuuta mennessä ja yhteisöiden 30. huhtikuuta mennessä. Kiinteistöverotus valmistuu lokakuun lopussa, minkä jälkeen julkaistaan lopulliset tilastot kiinteistöveroista.
Ennakkotietojen perusteella kiinteistöveroja kerätään tänä vuonna kunnille 2,413 miljardia euroa. Kiinteistöveron tuotosta 72,5 prosenttia, euroissa 1,748 miljardia, kertyy rakennuksista vuonna 2024. Maapohjan osuus on puolestaan 27,5 prosenttia, euroissa noin 665 miljoonaa. Vuonna 2023 maapohjan osuus kiinteistöverosta oli 24,5 prosenttia.
Eniten kasvua Uudellamaalla
Ennakkotietojen mukaan vuonna 2024 laskennallisen kiinteistöveron tuotto kasvaa yli viisi prosenttia 149 kunnassa. Maakunnittain tarkasteltuna eniten kasvua on Uudellamaalla (+12,6 %), jossa kasvaa sekä rakennuksista (+3,2 %) että maapohjasta (+27,3 %) kertyvä kiinteistövero.
- Uudellamaalla maapohjan osuus kiinteistöverosta on korkeampi kuin muualla maassa, koska rakennusmaa on arvokkaampaa. Siksi maapohjan kiinteistöveroprosentin nosto näkyy eniten siellä, ylitarkastaja Lempiäinen kertoo.
Lähde ja lisätietoja: Verohallinnon tiedote.
Kirjoittaja Juridiikan ja talouden uutiskirjeen toimitus
![Tilaa uutiskirje](https://res.cloudinary.com/alma-talent/images/f_auto,q_auto/v1669277537/almatalent-wordpress/johtamisen-uutiskirje-aspect-ratio-235-100_25379e2ece/johtamisen-uutiskirje-aspect-ratio-235-100_25379e2ece.jpg?_i=AA)
Juridiikan ja talouden uutiskirje
Juridiikan ja talouden uutiskirje kokoaa uutiset ja ajankohtaiset sisällöt talouden, verotuksen ja juridiikan eri osa-alueista yhteen kirjeeseen. Voit räätälöidä kirjeen sisällön sinua kiinnostavista aihealueista. Uutiskirje ilmestyy joka arkipäivä.
Aiheeseen liittyvää
![](https://res.cloudinary.com/alma-talent/images/f_auto,q_auto,ar_16:9,c_fill//almatalent-wordpress/ATP_juta_verotus/ATP_juta_verotus.jpg)
Verohallinto aloittaa yhteistoimintaneuvottelut osassa toimintojaan – vähennystarve arviolta enintään 200 henkilöä
![](https://res.cloudinary.com/alma-talent/images/f_auto,q_auto,ar_16:9,c_fill//almatalent-wordpress/ATP_juta_verotus/ATP_juta_verotus.jpg)