![](https://res.cloudinary.com/alma-talent/images/f_auto,q_auto,ar_7:5,c_fill//almatalent-wordpress/ATP_juta_verotus/ATP_juta_verotus.jpg)
Verovelka kasvoi maltillisesti vuonna 2023 – maksujärjestelyitä tehtiin ennätysmäärä
Suomalaisilla oli vuoden 2023 lopussa verovelkaa yhteensä 3,85 miljardia euroa. Myös konkurssihakemusten ja maksujärjestelyiden määrä kasvoi edellisvuodesta.
Verovelka kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna 3,5 prosentilla eli noin 130 miljoonalla eurolla (3,72 miljardia euroa vuonna 2022). Vielä ei kuitenkaan olla koronavuosien huippulukemissa: marraskuussa 2020 verovelan kokonaismäärä oli vajaa 4,8 miljardia euroa.
Riskivastaava Tuomas Hurskainen Verohallinnosta sanoo, että verovelan määrä ei ole kasvanut siinä määrin, kuin ehkä pelättiin. - Henkilöiden ja yritysten tuloveroissa nousua ei ole erityisen paljon. Eniten kasvua on ollut valmisteverossa ja lähdeverossa. Niihin olemme viime vuoden aikana tehneet valvontaa, mikä luonnollisesti näkyy verovelan määrässä, Hurskainen sanoo.
Henkilöiden tuloverovelkaa vuonna 2023 oli 1,3 miljardia ja yritysten tuloverovelkaa 473 miljoonaa euroa. Euromääräisesti eniten verovelkaa oli viime vuonna arvonlisäverossa, 1,68 miljardia euroa. Arvonlisäverovelan määrä on kuitenkin laskenut hieman vuoden takaisesta (1,74 mrd € vuonna 2022).
Maksujärjestelyitä tehtiin enemmän kuin koronavuonna
Maksujärjestelyiden määrässä tehtiin uusi ennätys. Maksujärjestelyasiakkaita oli vuonna 2023 yhteensä 62 700, joista 74 prosenttia (46 700) oli henkilöasiakkaita.
- Maksujärjestelyn tehneitä oli noin 10 000 enemmän kuin vuonna 2022 ja jopa enemmän kuin koronavuonna 2020. Silloin maksujärjestelyitä tehtiin paljon, kun järjestely myönnettiin helpotetuin ehdoin, Tuomas Hurskainen sanoo.
Hänen mukaansa yleinen taloudellinen tilanne ja inflaatio ovat nostaneet maksujärjestelyiden määrää: henkilöasiakkaat ja pienemmät yritykset ovat hakeneet maksujärjestelyä, kun kaikki kustannukset ovat nousseet.
- Maksujärjestelyiden määrä näkyy kuitenkin yllättävän vähän verovelan määrässä. Yksi syy voi olla se, että kun taloudellinen aktiviteetti vähenee, myös maksettavien verojen määrä pienenee ja sitä kautta uutta verovelkaa syntyy vähemmän, Hurskainen arvelee.
Myös Verohallinnon tekemien konkurssihakemusten määrä kasvoi reilusti viime vuonna, erityisesti tietyillä toimialoilla.
- Selkeää nousua on ollut esimerkiksi rakentamisessa, ravintola- ja matkailutoimialalla sekä kuljetuksen ja varastoinnin toimialalla. Näistä rakennusala piti selkeästi kärkeä: sen konkurssihakemukset kasvoivat 84 prosenttia vuodesta 2022, Tuomas Hurskainen kertoo.
Lähde ja lisätietoja: Verohallinnon tiedote.
Kirjoittaja Juridiikan ja talouden uutiskirjeen toimitus
![Tilaa uutiskirje](https://res.cloudinary.com/alma-talent/images/f_auto,q_auto/v1669277537/almatalent-wordpress/johtamisen-uutiskirje-aspect-ratio-235-100_25379e2ece/johtamisen-uutiskirje-aspect-ratio-235-100_25379e2ece.jpg?_i=AA)
Juridiikan ja talouden uutiskirje
Juridiikan ja talouden uutiskirje kokoaa uutiset ja ajankohtaiset sisällöt talouden, verotuksen ja juridiikan eri osa-alueista yhteen kirjeeseen. Voit räätälöidä kirjeen sisällön sinua kiinnostavista aihealueista. Uutiskirje ilmestyy joka arkipäivä.
Aiheeseen liittyvää
![](https://res.cloudinary.com/alma-talent/images/f_auto,q_auto,ar_16:9,c_fill//almatalent-wordpress/ATP_juta_verotus/ATP_juta_verotus.jpg)
Verohallinto aloittaa yhteistoimintaneuvottelut osassa toimintojaan – vähennystarve arviolta enintään 200 henkilöä
![](https://res.cloudinary.com/alma-talent/images/f_auto,q_auto,ar_16:9,c_fill//almatalent-wordpress/ATP_juta_verotus/ATP_juta_verotus.jpg)